Chcete sa zamestnať?

Chcete zamestnať občana so zdravotným postihnutím?

(Príručka na podporu zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím)

Spracoval:
Ing. Milan Měchura 					1. marca 2010 

Obsah 

Úvod
1. Občan so zdravotným postihnutím 
2. Uchádzač o zamestnanie 
3. Znevýhodnený uchádzač o zamestnanie 
4. Pôsobnosť úradu práce v súvislosti so starostlivosťou o občanov so zdravotným postihnutím 
5. Sprostredkovanie zamestnania 
6. Zaradenie do evidencie uchádzačov o zamestnanie 
7. Povinnosti uchádzača o zamestnanie
8. poskytovanie poradenstva úradmi práce
9. Agentúry podporovaného zamestnávania 
10. Vzdelávanie a príprava pre trh práce 
11. Príprava na pracovné uplatnenie občana so zdravotným postihnutím
12. Dávka počas vzdelávania a prípravy pre trh práce a počas prípravy na pracovné uplatnenie občana so zdravotným postihnutím
13. Príspevky na aktívnu politiku trhu práce
14. Príspevok na zapracovanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie
15. Chránená dielňa a chránené pracovisko 
16. Príspevok na zriadenie Chránenej dielne a  chráneného pracoviska 
17. Príspevok na prevádzkovanie samostatnej zárobkovej činnosti občanom so zdravotným postihnutím 
18. Príspevok na úhradu prevádzkových nákladov chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a na úhradu nákladov na dopravu zamestnancov
19. Príspevok na udržanie občana so zdravotným postihnutím v zamestnaní
20. Príspevok na obnovu alebo technické zhodnotenie hmotného majetku chránenej dielne alebo chráneného pracoviska
21. Príspevok na činnosť pracovného asistenta 
22. Splnenie podmienok  na príspevky 
23. Povinnosti zamestnávateľa pri zamestnávaní občanov so zdravotným postihnutím 
24. Náhradné plnenie
25. Zvýhodnenia pre zamestnancov, zamestnávateľov a samostatne zárobkovo činné osoby pri platení odvodov do poistných fondov
26. Ochrana zamestnancov so zdravotným postihnutím 
27. Vysvetlivky

Úvod

Zrejme nikto nepochybuje o význame práce, osobitne platenej práce, pre život človeka. Mať prácu, zamestnanie je, podľa Wallisa Goelena (2005) z DG pre zamestnanosť, sociálne veci a rovnosť príležitostí Európskej komisie "... najlepší spôsob integrácie do spoločnosti; práca dáva človeku status, dôstojnosť, zamestnancovi so zdravotným postihnutím umožňuje žiť naplno a nezávisle s primeraným príjmom".   Zamestnanie otvára cestu k nezávislosti. Prostredníctvom zamestnania získajú občania so zdravotným postihnutím určitý príjem, z ktorého si môžu hradiť životné náklady.  

Každý človek je nútený riešiť počas svojho života mnohé problémy súvisiace nie len s jeho osobným životom, ale aj s jeho pracovným uplatnením v spoločnosti. Ako zdravý, tak aj zdravotne postihnutý jedinec potrebuje na ich riešenie množstvo síl a niekedy sa neobíde bez pomoci svojho okolia. 

Vo všeobecnosti zdravotne postihnutí ľudia tvoria mimoriadne ohrozenú a znevýhodnenú skupinu na trhu práce. Po roku 1989 sa problém nezamestnanosti nevyhol ani občanom so zdravotným postihnutím. Aj ich zastihli dôsledky trhového hospodárstva a už nie je samozrejmosťou, aby občania so zdravotným postihnutím mali zamestnanie. K zdravotnému postihnutiu pribudli ďalšie faktory, ktoré sťažujú ich uplatnenie na trhu práce.

Príručka je úzko zameraná na problematiku zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím, problematika iných skupín nezamestnaných osôb v nej nie je riešená. Je určená zdravotne postihnutým občanom ktorí našli v sebe odvahu riešiť svoju nepriaznivú sociálnu situáciu a zamestnávateľom, ktorí majú záujem zamestnávať túto skupinu občanov. Nájdu v nej odpoveď  na otázky, kto sa pre potreby zamestnanosti považuje za občana so zdravotným postihnutím, prečo je dobré zaevidovať sa na úrade práce ako uchádzač o zamestnanie, s čím musia počítať po prihlásení sa do tejto evidencie, aké podporné nástroje pre ich zamestnávanie pozná súčasná legislatíva, kto im pri hľadaní zamestnania môže pomôcť, aké nástroje aktívnej politiky trhu práce môžu využívať zamestnávatelia,  ...

Príručka vychádza z právneho stavu účinného k 1. marcu 2010.  

1. Občan so zdravotným postihnutím 
(§ 9 ods. 1 , § 72, § 72b zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti, § 71, § 263, § 263a zákona č. 461/2003 o sociálnom poistení) 

Občanom so zdravotným postihnutím  je občan uznaný za invalidného občana podľa § 71 zákona č. 461/2003 o sociálnom poistení; Občan je invalidný, ak pre dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav má pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 40 % v porovnaní so zdravou fyzickou osobou.
Oproti predchádzajúcemu stavu sa za občana so zdravotným postihnutím nepovažuje občan, ktorý má pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o 20 %, ale najviac o 40 %, takýto občan sa však naďalej považuje za znevýhodneného uchádzača o zamestnanie, pokiaľ sa zaeviduje na úrade práce. 

Podľa prechodných ustanovení zákona o sociálnom poistení (§ 263a ods. 12)pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť poberateľa čiastočného invalidného dôchodku priznaného podľa predpisov účinných pred 1. januárom 2004 je 50 % a poberateľa invalidného dôchodku priznaného podľa predpisov účinných pred 1. januárom 2004 je viac ako 70 %. 

Doplňujúcimi ustanoveniami zákona sa umožňuje, aby na prechodné obdobie boli za občana so zdravotným postihnutím považovaní i tí občania, ktorí po preskúmaní invalidity už nie sú invalidnými občanmi a občania, u ktorých sa po dosiahnutí dôchodkového veku ich poberaný invalidný dôchodok považuje za starobný dôchodok. 

Občan so zdravotným postihnutím preukazuje invaliditu a percentuálnu mieru poklesu svojej schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť z dôvodu telesnej poruchy, zmyslovej poruchy, duševnej poruchy alebo poruchy správania rozhodnutím Sociálnej poisťovne alebo posudkom útvaru sociálneho zabezpečenia. Pritom je potrebné rozlišovať dva prípady:
1. Občan uznaný za invalidného po 1. januári 2004 preukazuje invaliditu, resp. pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť posudkom Sociálnej poisťovne, v ktorom je uvedená príslušná miera poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť v percentách. 
2. občan uznaný za invalidného alebo čiastočne invalidného pred 1. januárom 2004 preukazuje invaliditu alebo čiastočnú invaliditu, resp. pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť posudkom Sociálnej poisťovne o tom, že bol uznaný za invalidného alebo čiastočne invalidného podľa zákona č. 100/1988 o sociálnom zabezpečení. Za občana so zdravotným postihnutím sa považuje i občan, ktorý bol uznaný za invalidného podľa § 29 ods. 3 písm. a) z dôvodu, že pre dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav je neschopný vykonávať akékoľvek sústavné zamestnanie.  

Poznámka:
Invalidita príslušníkov „silových“ rezortov sa posudzuje podľa zákona č.328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov, podrobnosti tu neuvádzame.

2. Uchádzač o zamestnanie 
(§ 6 zákona)

Uchádzač o zamestnanie je občan, ktorý môže pracovať, chce pracovať a hľadá zamestnanie (rozumie sa tým i hľadanie možnosti vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť) a je vedený v evidencii uchádzačov o zamestnanie úradu práce, sociálnych vecí a rodiny. Počas zaradenia do evidencie občan nesmie byť zamestnaný a nesmie vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť,  pričom povolené je vykonávanie zárobkovej činnosti na základe dohody, ak zárobok z takejto činnosti nepresiahne 65 % sumy životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu (v súčasnosti sumu 120 eur) mesačne, zvýšenú o príslušné úhrady preddavku na poistné na zdravotné poistenie a poistného na sociálne poistenie platené zamestnancom a preddavku na daň z príjmov. uchádzač o zamestnanie je povinný vopred oznámiť úradu výkon zárobkovej činnosti a predpokladaný príjem zo zárobkovej činnosti, najneskôr v deň pred začiatkom vykonávania tejto činnosti a preukázať skutočnosti o výške mzdy alebo odmeny za uplynulý kalendárny mesiac v termíne určenom úradom.

Dohodou sa myslia dohody o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru (dohoda o vykonaní práce, dohoda o pracovnej činnosti a dohoda o brigádnickej práci študentov) a dohody podľa Občianskeho zákonníka (napr. dohoda o vykonávaní osobnej asistencie).

Od uchádzača o zamestnanie sa  očakáva, že chce pracovať a hľadá prácu. Nepostačuje napr. v prípade záujmu o rekvalifikáciu, ktorej náklady by uhradil úrad práce, prihlásiť sa na úrade a pasívne čakať. Príspevky poskytujú úrady až následne, keď sa preukáže, že nie je možné uchádzača umiestniť na voľné pracovné miesto. 

3. Znevýhodnený uchádzač o zamestnanie 
(§ 8 zákona) 

Znevýhodnený uchádzač o zamestnanie je mimo iných uchádzač o zamestnanie, ktorý je: 
a) občan so zdravotným postihnutím,
b) občan, ktorý má pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o 20 %, ale najviac o 40 %,
c) občan, ktorý stratil schopnosť vykonávať svoje doterajšie zamestnanie zo zdravotných dôvodov a nie je občan so zdravotným postihnutím. 

4. Pôsobnosť úradu práce v súvislosti so starostlivosťou o občanov so zdravotným postihnutím 
(§ 13 zákona)

Uchádzačom o zamestnanie so zdravotným postihnutím poskytujú úrady mimo iných tieto služby: 
- sprostredkúvajú im vhodné zamestnanie; vhodné zamestnanie je zamestnanie, ktoré zohľadňuje zdravotný stav občana, prihliada na jeho kvalifikáciu, odborné zručnosti alebo druh doteraz vykonávanej práce, 
- poskytujú im informačné a poradenské služby, 
- poskytujú im  odborné poradenské služby, 
- uhrádzajú im náklady na rekvalifikáciu,
- poskytujú im príspevky na vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti,
- poskytujú zamestnávateľom príspevky na podporu ich zamestnávania,
- rozhodujú o udelení predchádzajúceho súhlasu zamestnávateľovi na skončenie pracovného pomeru výpoveďou zamestnancovi, ktorý je občanom so zdravotným postihnutím. 

V súvislosti so zamestnávaním občanov so zdravotným postihnutím úrady práce ďalej:
- vedú osobitnú evidenciu uchádzačov o zamestnanie, ktorí sú občanmi so zdravotným postihnutím,  
- priznávajú, rušia, menia, pozastavujú postavenie chránenej dielne a chráneného pracoviska a vydávajú duplikát dokladu o priznanom postavení chránenej dielne alebo chráneného pracoviska, 
- kontrolujú dodržiavanie povinného podielu zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím na celkovom počte zamestnancov zamestnávateľa a kontrolujú plnenie povinnosti, ktoré zákon ukladá zamestnávateľovi v súvislosti so zamestnávaním občanov so zdravotným postihnutím.

5. Sprostredkovanie zamestnania 
(§ 32 zákona) 
Sprostredkovanie zamestnania je činnosť zameraná na 
a) vyhľadávanie pracovného miesta a ponúkanie vhodného zamestnania uchádzačovi o zamestnanie a 
b) vyhľadávanie a ponúkanie vhodných zamestnancov zamestnávateľovi. 
Sprostredkovanie zamestnania zabezpečujú okrem úradov práce aj pracovné agentúry a agentúry podporovaného zamestnávania alebo subjekty, ktoré vykonávajú začleňovanie znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie na trh práce. 

Občan sa uchádza o sprostredkovanie zamestnania na úrade, v ktorého územnom obvode má trvalý pobyt. 
Na sprostredkovanie konkrétneho pracovného miesta nie je právny nárok. 

6. Zaradenie do evidencie uchádzačov o zamestnanie 
(§ 33 zákona) 

Prvým krokom je návšteva úradu práce a požiadanie o zaradenie do evidencie uchádzačov o zamestnanie. Žiadosť sa predkladá osobne na tlačive, ktoré občan obdrží na úrade práce.

Prečo je dobré sa zaevidovať na úrade práce ako uchádzač o zamestnanie:

- pokiaľ nebudú občania so zdravotným postihnutím, ktorí chcú pracovať,  na úrade práce evidovaní, pre úrady a ústredie fakticky neexistujú a ústredie nebude mať dôvod vyhľadávať a navrhovať nové formy na podporu ich zamestnávania,
- príspevok na samostatnú zárobkovú činnosť je možné získať až po určitej dobe od zaradenia do evidencie, 
- získajú prístup k  poradenským službám v poradensko-informačných centrách na úradoch práce, 
- získajú možnosť zúčastniť sa  rekvalifikačných kurzov,
- zamestnávatelia môžu získať niektoré vybrané príspevky len v prípade, ak zamestnajú občana so zdravotným postihnutím zaevidovaného na úrade práce.

Žiadateľ by už mal mať pri prvej návšteve úradu práce určitú predstavu, čo od úradu očakáva (ponúknutie pracovného miesta, rekvalifikáciu a pod.). Úradu je potrebné predložiť najmä tieto doklady:
- občiansky preukaz,
- doklady o dosiahnutom vzdelaní,
- doklady preukazujúce invaliditu (percentuálny pokles miery schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť)  občana, 
- doklady o skončení posledného zamestnania.

Evidencia uchádzačov o zamestnanie obsahuje mimo iného meno a priezvisko, dátum narodenia, štátnu príslušnosť, adresu trvalého pobytu uchádzača o zamestnanie, údaje o jeho kvalifikácii, odborných zručnostiach, o druhu doteraz vykonávanej práce, informácie o jeho záujme o určité zamestnania, údaje o jeho osobných a rodinných pomeroch súvisiacich so sprostredkovaním zamestnania a údaje o jeho zdravotnom postihnutí oznámené uchádzačom o zamestnanie dobrovoľne. 

7. Povinnosti uchádzača o zamestnanie
(§ 34, § 36zákona) 

Uchádzač o zamestnanie je povinný aktívne si hľadať zamestnanie a aktívne hľadanie zamestnania osobne preukazovať úradu najmenej raz za kalendárny mesiac v termíne a na mieste určenom úradom. 

Aktívne formy osobného vyhľadávania zamestnania mimo iného sú:

a) žiadosť o prijatie do pracovného pomeru, zaslaná zamestnávateľovi, ktorý ponúka voľné pracovné miesto,
b) doklad o preukázaní osobného hľadania zamestnania u zamestnávateľa, 
c) žiadosť o vydanie oprávnenia na vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti, 
d) konanie vo veci začatia poskytovania osobnej asistencie občanovi s ťažkým zdravotným postihnutím, 
e) žiadosť o sprostredkovanie zamestnania zaslaná subjektu, ktorý sa zaoberá sprostredkovaním zamestnania.

Úrad je povinný uchádzačovi o zamestnanie najmenej raz za kalendárny mesiac ponúknuť vhodné zamestnanie alebo účasť na niektorom z aktívnych opatrení na trhu práce. Uchádzač o zamestnanie je povinný na tento účel byť k dispozícii úradu do troch pracovných dní od doručenia písomnej výzvy alebo ústneho vyzvania úradom pri osobnom kontakte s uchádzačom o zamestnanie.
U uchádzača o zamestnanie, ktorý sa zúčastňuje na vzdelávaní a príprave pre trh práce dlhšie ako dva mesiace, sa vyžaduje aktívne hľadanie zamestnania a osobné preukazovanie aktívneho hľadania zamestnania úradu len počas posledných dvoch mesiacov pred skončením vzdelávania a prípravy pre trh práce. 

 Úrad vyradí uchádzača o zamestnanie z evidencie uchádzačov o zamestnanie mimo iného: 
a) dňom nástupu do zamestnania, 
b) dňom začatia vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti, 
c) dňom nástupu na sústavnú prípravu na povolanie, 
d) dňom odchodu do cudziny  na obdobie dlhšie ako 15 kalendárnych dní s výnimkou liečenia v cudzine, 
e) dňom, ktorým si uchádzač o zamestnanie nesplnil povinnosť ohlásiť úradu práce začatie vykonávania zárobkovej činnosti na základe dohody o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru alebo na základe dohody uzatvorenej podľa Občianskeho zákonníka, 
f) dňom, ktorým začal vykonávať zárobkovú činnosť, z ktorej čistý zárobok za výkon tejto činnosti presahuje 65 % sumy životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu (v súčasnosti sumu 120 eur) mesačne, 
g) z dôvodu vykonávania práce bez pracovného pomeru, 
h) ak nie je k dispozícii úradu do troch pracovných dní od doručenia písomnej výzvy alebo ústneho vyzvania úradom bez vážnych dôvodov, 
i) z dôvodu nespolupráce s úradom. 

Za nespoluprácu uchádzača o zamestnanie s úradom sa mimo iného považuje: 
a) odmietnutie vhodného zamestnania bez vážnych dôvodov, 
b) odmietnutie účasti na aktívnych opatreniach na trhu práce bez vážnych dôvodov okrem odmietnutia účasti na aktivačnej činnosti formou dobrovoľníckej služby, 
c) predčasné skončenie účasti na aktívnych opatreniach na trhu práce bez vážnych dôvodov, 
d) nepreukázanie aktívneho vyhľadávania zamestnania,
e) nedostavenie sa na úrad alebo miesto určené úradom v určenom termíne bez vážnych dôvodov, 
f) nedodržanie povinnosti byť k dispozícii úradu do troch pracovných dní od doručenia písomnej výzvy alebo ústneho vyzvania úradom pri osobnom kontakte s uchádzačom o zamestnanie bez vážnych dôvodov, 
g) nepredloženie dokladov preukazujúcich vážne dôvody, kvôli ktorým sa uchádzač o zamestnanie nedostavil na úrad práce v určenej lehote alebo kvôli ktorým nebola dodržaná spolupráca s úradom, 
h) nepredloženie dokladov o zdravotnom stave uchádzača o zamestnanie (výpis zo zdravotnej dokumentácie od ošetrujúceho lekára alebo písomné vyjadrenie poskytovateľa zdravotnej starostlivosti), ak je uchádzač povinný ich predložiť, 
i) nedodržanie liečebného režimu uchádzačom o zamestnanie počas jeho dočasnej pracovnej neschopnosti. 

Za vážny dôvod, ktorým je možné ospravedlniť nedostavenie sa na úrad práce v určenej lehote a nedodržanie spolupráce s úradom, sa považuje, 
a) ak miesto výkonu zamestnania a povaha zamestnania manžela alebo ak miesto výkonu zamestnania a povaha zamestnania neumožňujú zabezpečiť sprevádzanie dieťaťa do desiatich rokov veku do predškolského zariadenia alebo do školy,  
b) zdravotný stav uchádzača o zamestnanie posúdený úradom v rámci lekárskej posudkovej činnosti a zdravotný stav blízkych osôb  na základe písomného vyjadrenia ošetrujúceho lekára, 
c) dočasná pracovná neschopnosť uchádzača o zamestnanie, ktorej začiatok a skončenie sa úradu preukazuje potvrdením o dočasnej pracovnej neschopnosti do troch dní odo dňa vystavenia potvrdenia o dočasnej pracovnej neschopnosti a pracovným dňom nasledujúcim po skončení dočasnej pracovnej neschopnosti; skončenie dočasnej pracovnej neschopnosti preukazuje uchádzač o zamestnanie osobne. 

 Potvrdenie o dočasnej pracovnej neschopnosti je ospravedlnením uchádzača o zamestnanie, ktorý sa nedostavil na úrad alebo na miesto určené úradom vo vopred stanovených termínoch, ak uchádzač o zamestnanie oznámil úradu začiatok dočasnej pracovnej neschopnosti do troch pracovných dní a ak dočasná pracovná neschopnosť v tom čase trvala. 

8. poskytovanie poradenstva úradmi práce
(§ 42, § 43 zákona) 

Úrad práce poskytuje uchádzačom o zamestnanie informačné a poradenské služby. Tie umožňujú uchádzačom o zamestnanie zorientovať sa vo svojich možnostiach pri hľadaní zamestnania a odhaliť potrebu doplnenia si znalostí a zručností v rámci prípravy pre trh práce. V rámci odborných poradenských služieb je možné vypracovať individuálny akčný plán zamestnanosti. 

V rámci informačných a poradenských služieb je možné poskytnúť uchádzačovi o zamestnanie mimo iných informácie a odborné rady o 
a) požiadavkách na odborné zručnosti a praktické skúsenosti potrebné na vykonávanie pracovných činností na pracovných miestach na trhu práce 
b) možnostiach zamestnania na území Slovenskej republiky, 
c) výbere zamestnania vrátane zmeny zamestnania,  
d) predpokladoch na výkon povolania, 
e) možnostiach a podmienkach účasti na programoch aktívnych opatrení na trhu práce a na aktivačnej činnosti. 

 Úrad práce môže zabezpečiť uchádzačovi o zamestnanie odborné poradenské služby. Odborné poradenské služby sú zamerané na riešenie problémov spojených s pracovným uplatnením uchádzača o zamestnanie, na vytváranie súladu medzi jeho osobnostnými predpokladmi a požiadavkami na vykonávanie určitého zamestnania a na ovplyvňovanie rozhodovania a správania sa uchádzača o zamestnanie. Individuálne poradenstvo sa uskutočňuje formou individuálneho rozhovoru odborného poradcu s uchádzačom o zamestnanie a zahŕňa: 
a)	komplexné zhodnotenie osobnostných predpokladov a odborných predpokladov uchádzača o zamestnanie,
b)	určenie cieľov potrebných na návrat na trh práce,
c)	určenie možných prekážok pri dosahovaní určených cieľov,
d)	vypracovanie návrhu na prekonanie možných prekážok pracovného uplatnenia.

Úrad práce zaručuje uchádzačovi o zamestnanie vypracovanie individuálneho akčného plánu na podporu jeho pracovného uplatnenia. Individuálny akčný plán na základe posúdenia dosiahnutého stupňa vzdelania, odborných zručností, osobnostných predpokladov, schopností a praktických skúseností uchádzača o zamestnanie určuje druh a rozsah pomoci potrebnej na uľahčenie jeho pracovného uplatnenia a vymedzuje na tento účel konkrétne postupové kroky.  Individuálny akčný plán vypracúva, vyhodnocuje a aktualizuje uchádzač o zamestnanie v úzkej súčinnosti s odborným poradcom.  Po jeho vypracovaní a vzájomnom odsúhlasení sa individuálny akčný plán stáva pre uchádzača o zamestnanie a pre úrad práce záväzný. 

Odborné poradenstvo sa uchádzačom o zamestnanie so zdravotným postihnutím poskytuje v poradensko-informačných centrách (PIC) formou komplexných špecializovaných služieb, pokiaľ je PIC pri úrade práce zriadené. Cieľom je Vytvorenie podmienok pre lepšiu prístupnosť osôb so zdravotným postihnutím k službám zamestnanosti a k zamestnaniu. 

  Klientmi PIC sú Občania so zdravotným postihnutím, Občania, ktorí stratili schopnosť vykonávať zamestnanie zo zdravotných dôvodov a Zamestnávatelia, ktorí zamestnávajú, resp. ktorí chcú a môžu zamestnať občanov   so zdravotným postihnutím. 

Pic mimo iného ponúkajú:
-   Objektívne testovanie a meranie funkčnej výkonnosti, resp. zostatkového   pracovného potenciálu, 
-   Naštartovanie procesu pracovnej rehabilitácie, 
-   Analýzu požiadaviek a schopnosti klienta za účelom výberu vhodného pracovného miesta, 
-   Rozvoj zručností a sociálnych kompetencií potrebných pre uplatnenie sa na trhu práce, 

-   Pomoc pri formovaní sebadôvery, rozvíjaní kľúčových kvalifikácií prostredníctvom aktivizácie a motivácie klienta, 
-   Prieskum trhu pracovných miest pre občanov so zdravotným postihnutím. 

Úrad práce poskytuje uchádzačovi o zamestnanie príspevok na náhradu časti cestovných výdavkov súvisiacich s jeho účasťou na aktivitách v rámci odborných poradenských služieb, ktoré trvajú najviac tri dni. Ak poskytovanie odborných poradenských služieb trvá dlhšie ako tri dni, uhrádza úrad uchádzačovi o zamestnanie výdavky na stravovanie, ubytovanie a výdavky na cestovné. 

9. Agentúry podporovaného zamestnávania 
(§ 58 zákona)

Na podporu zamestnávania predovšetkým občanov so zdravotným postihnutím sú určené agentúry podporovaného zamestnávania. Celkovo je ich na celom území Slovenska rôznymi subjektami zriadených viac ako 30.

Agentúra podporovaného zamestnávania poskytuje služby občanom so zdravotným postihnutím a zamestnávateľom zamerané na uľahčenie získania zamestnania alebo na udržanie zamestnania alebo na uľahčenie získania zamestnanca z radov občanov so zdravotným postihnutím (podporované zamestnávanie). Agentúra podporovaného zamestnávania vykonáva najmä tieto činnosti: 
a) poskytovanie odborného poradenstva zameraného na podporu a pomoc pri získaní a udržaní si pracovného miesta, 
b) poskytovanie pracovnoprávneho a finančného poradenstva pri riešení nárokov občanov so zdravotným postihnutím vyplývajúcich z ich zdravotného postihnutia, 
c) zisťovanie schopností a odborných zručností občanov so zdravotným postihnutím vzhľadom na požiadavky trhu práce, 
d) vyhľadávanie vhodného zamestnania pre občana so zdravotným postihnutím a jeho sprostredkovanie, 
e) poskytovanie odborného poradenstva zamestnávateľovi pri získavaní zamestnancov, ktorí sú občanmi so zdravotným postihnutím a pri riešení problémov počas ich zamestnávania, 
f) vykonávanie výberu vhodného občana so zdravotným postihnutím na pracovné miesto na základe požiadaviek a nárokov zamestnávateľa, 
g) poskytovanie odborného poradenstva zamestnávateľovi pri úprave pracovného miesta a pracovných podmienok pri zamestnávaní konkrétneho občana so zdravotným postihnutím. 

Vyššie uvedené služby a činnosti môže agentúra podporovaného zamestnávania vykonávať pre uchádzača o zamestnanie, ktorý je občanom so zdravotným postihnutím, na základe uzatvorenej písomnej dohody s príslušným úradom práce. Za poskytovanie odborného poradenstva zamestnávateľovi a za vykonávanie výberu vhodného občana so zdravotným postihnutím na pracovné miesto na základe požiadaviek a nárokov zamestnávateľa môže agentúra podporovaného zamestnávania vyberať od zamestnávateľa úhradu v dohodnutej výške.  

Agentúra podporovaného zamestnávania pri vykonávaní činnosti nesmie 
a) zhromažďovať osobné údaje o občanoch, ktoré nie sú nevyhnutné na podporované zamestnávanie, a 
b) vykonávať zrážky zo mzdy zamestnanca, ktorému bolo sprostredkované podporované zamestnanie . 

10. Vzdelávanie a príprava pre trh práce 
(§ 44, § 45, § 46 zákona) 

 vzdelávanie a príprava pre trh práce je teoretická alebo praktická príprava, ktorá umožňuje získať odborné zručnosti a praktické skúsenosti na účel pracovného uplatnenia uchádzača o zamestnanie vo vhodnom zamestnaní. Pri určovaní obsahu a rozsahu vzdelávania a prípravy pre trh práce sa vychádza z doterajšej úrovne vedomostí a odborných zručností uchádzača o zamestnanie, tak, aby boli účelne využité pri získavaní nových vedomostí a odborných zručností.

Vzdelávanie a príprava pre trh práce nie je zvýšenie stupňa vzdelania. to sa nevzťahuje na dokončenie vzdelania na základnej škole alebo štúdia na strednej škole na účely získania dokladu o ukončení vzdelania. 

Rovnako ako pri vzdelávaní a príprave pre trh práce sa postupuje mimo iného aj v prípade: 
 a) teoretickej prípravy alebo praktickej prípravy, ak uchádzač o zamestnanie po skončení povinnej školskej dochádzky nezískal žiadnu kvalifikáciu, 
b) kurzu pre občana so zdravotným postihnutím umožňujúceho jeho vzdelávanie a prípravu pre trh práce. 

Vzdelávanie a prípravu pre trh práce zabezpečuje ústredie a úrad práce pre uchádzača o zamestnanie. Vzdelávanie a prípravu pre trh práce si môže zabezpečiť uchádzač o zamestnanie aj z vlastnej iniciatívy na vlastné náklady.

Vzdelávanie a príprava pre trh práce uchádzačov o zamestnanie sa uskutočňuje formou vzdelávania v
a) akreditovaných vzdelávacích programoch ďalšieho vzdelávania,
b) akreditovaných programoch na získanie konkrétnej odbornej zručnosti,
c) vzdelávacích aktivitách v rámci medzinárodných programov,
d) samostatných vzdelávacích programoch na základných školách a v samostatných vzdelávacích programoch na stredných školách v rámci sústavy učebných a študijných odborov,
e) iných akreditovaných vzdelávacích aktivitách, ktoré smerujú k získaniu novej kvalifikácie alebo k rozšíreniu doterajšej kvalifikácie,
f) programoch na získanie praktických skúseností.

Úrad môže zabezpečiť uchádzačovi o zamestnanie vzdelávanie a prípravu pre trh práce , ak to vyžaduje ich uplatnenie na trhu práce na základe zhodnotenia ich schopností, pracovných skúseností, odborných zručností, dosiahnutého stupňa vzdelania a zdravotnej spôsobilosti na prácu, najmä v prípade: 
a) nedostatku odborných vedomostí a odborných zručností, 
b) potreby zmeny vedomostí a odborných zručností a 
c) straty schopnosti vykonávať pracovnú činnosť v doterajšom zamestnaní. 

Úrad môže poskytnúť príspevok na vzdelávanie a prípravu pre trh práce uchádzača o zamestnanie vo výške 100 % nákladov na vzdelávanie a prípravu pre trh práce a nákladov súvisiacich so vzdelávaním a prípravou pre trh práce na základe uzatvorenej písomnej dohody medzi
a) úradom a uchádzačom o zamestnanie,
b) úradom a dodávateľom služby vzdelávania a prípravy pre trh práce.

Uchádzačovi o zamestnanie, ktorému úrad zabezpečuje vzdelávanie a prípravu pre trh práce, úrad uhradí výdavky na stravovanie, ubytovanie a výdavky na cestovné z miesta trvalého pobytu alebo prechodného pobytu do miesta konania vzdelávania a prípravy pre trh práce a späť.  

Uchádzač o zamestnanie môže z vážnych zdravotných dôvodov, rodinných dôvodov a osobných dôvodov, ktoré u neho nastali počas vzdelávania a prípravy pre trh práce, prerušiť toto vzdelávanie a prípravu pre trh práce alebo odstúpiť od dohody; vážnosť dôvodov posudzuje úrad. 

Dohoda o vzdelávaní a príprave pre trh práce uzatvorená medzi úradom práce a uchádzačom o zamestnanie obsahuje
a) profesijné zameranie vzdelávania a prípravy pre trh práce a spôsob jeho získania,
b) miesto konania vzdelávania a prípravy pre trh práce,
c) dĺžku trvania vzdelávania a prípravy pre trh práce vrátane dátumu jeho začatia a skončenia, spôsob, rozsah a podmienky úhrady príspevku na vzdelávanie a prípravu pre trh práce uchádzača o zamestnanie úradom práce,
d) práva a povinnosti účastníkov vzdelávania a prípravy pre trh práce,
e) podrobnosti o úhrade náhrad výdavkov za stravovanie, nákladov za ubytovanie a cestovných výdavkov do miesta konania vzdelávania a prípravy pre trh práce a späť uchádzačovi o zamestnanie, spôsob a termín úhrady,
f) záväzok uchádzača o zamestnanie, že vráti úradu náklady uhradené za jeho vzdelávanie a prípravu pre trh práce, ak vzdelávanie a prípravu pre trh práce predčasne skončí bez vážnych dôvodov,
g) ďalšie dohodnuté náležitosti.

11. Príprava na pracovné uplatnenie občana so zdravotným postihnutím
(§ 55a zákona)

Príprava na pracovné uplatnenie občana so zdravotným postihnutím sa vykonáva najmä so zreteľom na jeho zdravotnú spôsobilosť na prácu, pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť a na náročnosť pracovnej činnosti, ktorú bude po skončení prípravy na pracovné uplatnenie vykonávať.
Príprava na pracovné uplatnenie občana so zdravotným postihnutím zahŕňa zaškolenie a prípravu na prácu a trvá najviac šesť mesiacov.

Zaškolením sa umožňuje občanovi so zdravotným postihnutím, ktorý nie je schopný podrobiť sa sústavnej príprave na povolanie alebo u ktorého tento spôsob prípravy nie je potrebný, získať odborné zručnosti a praktické skúsenosti na vykonávanie pracovnej činnosti. 

Príprava na prácu občana so zdravotným postihnutím je príprava umožňujúca postupné prispôsobovanie sa na výkon práce.

Zaškolenie alebo príprava na prácu občana so zdravotným postihnutím sa vykonáva
a) vo vzdelávacom zariadení,
b) na pracovisku jeho zamestnávateľa alebo
c) v chránenej dielni alebo na chránenom pracovisku.

Počas zaškolenia alebo prípravy na prácu má občan so zdravotným postihnutím, ktorý je uchádzačom o zamestnanie, nárok na náhradu výdavkov v rovnakom rozsahu ako uchádzač o zamestnanie, ktorý absolvuje vzdelávanie a prípravu pre trh práce. 

Ak zaškolenie alebo príprava na prácu občana so zdravotným postihnutím, ktorý je uchádzačom o zamestnanie, trvá dlhšie ako jeden kalendárny mesiac, má nárok na dávku počas prípravy na pracovné uplatnenie občana so zdravotným postihnutím. 

Zaškolenie alebo príprava na prácu občana so zdravotným postihnutím sa vykonáva na základe uzatvorenej písomnej dohody medzi občanom so zdravotným postihnutím, ktorý je uchádzačom o zamestnanie a úradom práce a na základe uzatvorenej písomnej dohody medzi úradom práce a subjektom, ktorý zaškolenie alebo prípravu na prácu vykonáva.

Občan so zdravotným postihnutím, ktorý je uchádzačom o zamestnanie, môže z vážnych zdravotných dôvodov, rodinných dôvodov a osobných dôvodov, ktoré u neho nastali počas zaškolenia alebo prípravy na prácu, prerušiť zaškolenie alebo prípravu na prácu alebo odstúpiť od dohody; vážnosť dôvodov posudzuje úrad práce.

Dohoda uzatvorená medzi úradom práce a občanom so zdravotným postihnutím, ktorý je uchádzačom o zamestnanie, obsahuje
a) miesto zaškolenia alebo prípravy na prácu,
b) obsah a dĺžku trvania zaškolenia alebo prípravy na prácu vrátane dátumu ich začatia a skončenia,
c) práva a povinnosti účastníkov zaškolenia alebo prípravy na prácu,
d) rozsah a podmienky úhrady výdavkov na zaškolenie alebo na prípravu na prácu,
e) ďalšie dohodnuté náležitosti.

12. Dávka počas vzdelávania a prípravy pre trh práce a počas prípravy na pracovné uplatnenie občana so zdravotným postihnutím
(§ 48b, § 48c zákona)

Novelou zákona sa s účinnosťou od 1. mája 2008 do systému podpory zamestnávania uchádzačov o zamestnanie zaviedol nový motivačný prvok – dávka počas vzdelávania a prípravy pre trh práce.

Nárok na dávku počas vzdelávania a prípravy pre trh práce alebo na dávku počas prípravy na pracovné uplatnenie  má:
- uchádzač o zamestnanie, ktorý sa zúčastňuje vzdelávania a prípravy pre trh práce, 
- občan so zdravotným postihnutím, ktorý je uchádzačom o zamestnanie a ktorý sa zúčastňuje prípravy na pracovné uplatnenie.

Podmienkou je, aby vzdelávanie a príprava pre trh práce alebo príprava na pracovné uplatnenie  trvali dlhšie ako jeden kalendárny mesiac.

O nároku na dávku rozhoduje a dávku poskytuje úrad práce. Nárok na dávku vzniká odo dňa začatia vzdelávania a prípravy pre trh práce alebo prípravy na pracovné uplatnenie. Uchádzač o zamestnanie nemá nárok na výplatu dávky za dni, počas ktorých má nárok na výplatu dávky v nezamestnanosti. 

Dávka sa poskytuje za kalendárny mesiac vo výške sumy životného minima poskytovaného jednej plnoletej fyzickej osobe. Od 1. júla 2009 je to suma 185,19 eura. Ak sú splnené podmienky na poskytovanie dávky iba počas časti kalendárneho mesiaca, patrí dávka v pomernej výške.

Nárok na dávku môže vzniknúť len uchádzačovi o zamestnanie, teda občanovi, ktorý je evidovaný na úrade práce ako uchádzač o zamestnanie. Nárok na dávku nevzniká občanovi, ktorý je evidovaný na úrade ako záujemca o zamestnanie.

V kap. 10 je vysvetlené, čo sa považuje za vzdelávanie a prípravu pre trh práce a v kap. 11, čo sa rozumie prípravou na pracovné uplatnenie občana so zdravotným postihnutím.

13. Príspevky na aktívnu politiku trhu práce

Úrady práce na aktívnu politiku trhu práce a na podporu zamestnávania uchádzačov o zamestnanie môžu využívať celý rad nástrojov vo forme príspevkov, z ktorých sú na podporu zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím určené mimo iných nasledovné:
- príspevok na zapracovanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie,

- príspevok na zriadenie chránenej dielne a  chráneného pracoviska, 
- príspevok na samostatnú zárobkovú činnosť občana so zdravotným postihnutím, 
- príspevok na úhradu prevádzkových nákladov chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a na úhradu nákladov na dopravu zamestnancov,
- príspevok na udržanie občana so zdravotným postihnutím v zamestnaní,
- príspevok na obnovu alebo technické zhodnotenie hmotného majetku chránenej dielne alebo chráneného pracoviska,
- príspevok na činnosť pracovného asistenta. 

14. Príspevok na zapracovanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie
(§ 49a zákona)

Zamestnávateľ môže znevýhodneného uchádzača o zamestnanie pred prijatím do zamestnania na vykonávanie požadovaných pracovných činností zapracovať.
Zapracovaním znevýhodneného uchádzača o zamestnanie sa rozumie  nadobudnutie praktických skúseností a pracovných návykov potrebných na vykonávanie pracovných činností u poskytovateľa zapracovania. Pri zapracovaní znevýhodneného uchádzača o zamestnanie, ktorý je občanom so zdravotným postihnutím, môže poskytovať pomoc aj pracovný asistent, ktorý je zamestnancom poskytovateľa zapracovania.
Výber znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie na zapracovanie zabezpečuje úrad práce v spolupráci so subjektom, ktorý sa venuje začleňovaniu znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie na trh práce alebo s poskytovateľom zapracovania.
Zapracovanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie sa vykonáva na základe uzatvorenej písomnej dohody medzi znevýhodneným uchádzačom o zamestnanie a úradom práce a na základe uzatvorenej písomnej dohody medzi úradom práce a poskytovateľom zapracovania.
Zapracovanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie sa vykonáva u poskytovateľa zapracovania najdlhšie počas troch kalendárnych mesiacov v rozsahu najviac 30 hodín týždenne.
Úrad práce poskytne znevýhodnenému uchádzačovi o zamestnanie príspevok na zapracovanie mesačne vo výške sumy životného minima poskytovaného jednej plnoletej fyzickej osobe (v súčasnosti  185,19 eura). 
Znevýhodnenému uchádzačovi o zamestnanie, ktorý 
sa zúčastňuje zapracovania, úrad mimo iného uhrádza 
a) cestovné výdavky z miesta trvalého pobytu alebo prechodného pobytu na miesto vykonávania zapracovania a späť a výdavky na stravovanie, 
b) preukázané výdavky na ubytovanie počas zapracovania, ktoré sa koná mimo miesta trvalého pobytu alebo prechodného pobytu znevýhodneného uchádzača o zamestnanie, 
c) náklady na úrazové poistenie uchádzača o zamestnanie.

Znevýhodnený uchádzač o zamestnanie môže z vážnych zdravotných dôvodov, rodinných dôvodov alebo osobných dôvodov, ktoré u neho nastali počas zapracovania, prerušiť toto zapracovanie alebo odstúpiť od dohody; vážnosť dôvodov posudzuje úrad práce.

Dohoda o zapracovaní uzatvorená medzi úradom práce a znevýhodneným uchádzačom o zamestnanie obsahuje
a) profesijné zameranie zapracovania a druh vykonávaných činností počas zapracovania,
b) miesto zapracovania,
c) začiatok a dĺžku zapracovania,
d) práva a povinnosti znevýhodneného uchádzača o zamestnanie počas zapracovania,
e) záväzok znevýhodneného uchádzača o zamestnanie uzatvoriť poistnú zmluvu o úrazovom poistení pre prípad úrazu počas vykonávania zapracovania najneskôr do dňa nástupu na výkon zapracovania,
f) záväzok znevýhodneného uchádzača o zamestnanie uhradiť úradu náhradu škody, ktorú spôsobil poskytovateľovi zapracovania úmyselným konaním,
g) podrobnosti o úhrade nákladov alebo o vyplácaní príspevkov,
h) záväzok znevýhodneného uchádzača o zamestnanie, že vráti poskytnutý príspevok, ak zapracovanie predčasne skončí pred dohodnutým termínom bez vážnych dôvodov,
i) ďalšie dohodnuté náležitosti.

Dohoda uzatvorená medzi úradom práce a poskytovateľom zapracovania obsahuje
a) názov a adresu poskytovateľa zapracovania,
b) miesto zapracovania,
c) profesijné zameranie zapracovania a druh vykonávaných činností počas zapracovania,
d) dĺžku trvania zapracovania vrátane dátumu jeho začatia a skončenia,
e) počet znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie, pre ktorých sa zabezpečuje zapracovanie,
f) obdobie, počas ktorého bude zapracovanie realizované s pomocou pracovného asistenta, ak sa pri zapracovaní jeho pomoc vyžaduje,
g) podmienky a dĺžku obsadzovania a preobsadzovania miesta určeného na zapracovanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie,
h) záväzok poskytovateľa zapracovania viesť evidenciu dochádzky znevýhodneného uchádzača o zamestnanie počas zapracovania,
i) záväzok poskytovateľa zapracovania oznámiť úradu neúčasť znevýhodneného uchádzača o zamestnanie na zapracovaní alebo predčasné skončenie zapracovania, vrátane dôvodov predčasného skončenia zapracovania,
j) záväzok poskytovateľa zapracovania, že po skončení zapracovania príjme znevýhodneného uchádzača o zamestnanie, ktorý sa na pracovnom mieste zapracovával viac ako jeden celý kalendárny mesiac do pracovného pomeru najmenej na obdobie šiestich mesiacov,
k) záväzok poskytovateľa zapracovania, že umožní úradu vykonať kontrolu vecného plnenia tejto dohody,
l) ďalšie dohodnuté náležitosti.

15. Chránená dielňa a chránené pracovisko 
(§ 55 zákona) 
Chránená dielňa a chránené pracovisko sú pracoviská zriadené právnickou osobou alebo fyzickou osobou (zamestnávateľom), v ktorých pracuje najmenej 50 % občanov so zdravotným postihnutím, ktorí nie sú schopní nájsť si zamestnanie na otvorenom trhu práce, alebo pracoviská, na ktorých sa občania so zdravotným postihnutím zaškoľujú alebo pripravujú na prácu a v ktorých sú pracovné podmienky vrátane nárokov na pracovný výkon prispôsobené zdravotnému stavu občanov so zdravotným postihnutím.

Za zriadenie chráneného pracoviska sa považuje aj zriadenie jednotlivého pracovného miesta, ktoré zamestnávateľ vytvoril alebo prispôsobil zdravotnému stavu občana so zdravotným postihnutím a môže byť zriadené aj v domácnosti občana so zdravotným postihnutím. 

Postavenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska prizná úrad práce na základe kladného posudku orgánu na ochranu zdravia, ktorým je regionálny úrad verejného zdravotníctva. 
Zamestnávateľ je povinný viesť osobitnú evidenciu nákladov, výkonov a hospodárskeho výsledku chránenej dielne alebo chráneného pracoviska. 

16. Príspevok na zriadenie Chránenej dielne a  chráneného pracoviska 
(§ 56 zákona, § 12 vyhl. 44/2004 Z.z.)

Novým spôsobom je upravené poskytovanie príspevku na zriadenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska (v ďalšom texte len „chránené pracovisko“). 
Príspevok na zriadenie chráneného pracoviska poskytuje úrad práce zamestnávateľovi, ktorý na zriadené pracovné miesto na chránenom pracovisku príjme občana so zdravotným postihnutím.

V roku 2010 sa príspevok na zriadenie chráneného pracoviska poskytuje v nasledujúcich výškach:
V bratislavskom kraji sa príspevok na zriadenie chráneného pracoviska poskytuje
a) zamestnávateľovi, ktorý vykonáva podnikateľskú činnosť, ktorý prijme na chránené pracovisko občana so zdravotným postihnutím, vo výške 40 % zo 16-násobku celkovej ceny práce (6 243,45 eura) na jedno pracovné miesto zriadené zamestnávateľom na chránenom pracovisku,
b) zamestnávateľovi, ktorý je nepodnikateľským subjektom, ktorý prijme na chránené pracovisko občana so zdravotným postihnutím, vo výške 50 % zo 16-násobku celkovej ceny práce (7 804,32 eura) na jedno pracovné miesto zriadené zamestnávateľom na chránenom pracovisku. 

V ostatných krajoch sa príspevok na zriadenie chráneného pracoviska poskytuje
a) zamestnávateľovi, ktorý vykonáva podnikateľskú činnosť, ktorý prijme na chránené pracovisko občana so zdravotným postihnutím, vo výške
1. 50 % zo 16-násobku celkovej ceny práce (7 804,32 eura) na jedno pracovné miesto zriadené zamestnávateľom na chránenom pracovisku v okrese s priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti nižšou alebo rovnakou, ako je celoslovenský priemer,
2. 60 % zo 16-násobku celkovej ceny práce (9 365,18 eura) na jedno pracovné miesto zriadené zamestnávateľom na chránenom pracovisku v okrese s priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti vyššou, ako je celoslovenský priemer,
b) zamestnávateľovi, ktorý je nepodnikateľským subjektom, ktorý prijme na chránené pracovisko občana so zdravotným postihnutím, vo výške
1. 60 % zo 16-násobku celkovej ceny práce (9 365,18 eura) na jedno pracovné miesto zriadené zamestnávateľom na chránenom pracovisku v okrese s priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti nižšou alebo rovnakou, ako je celoslovenský priemer,
2. 65 % zo 16-násobku celkovej ceny práce (10 145,61 eura) na jedno pracovné miesto zriadené zamestnávateľom na chránenom pracovisku v okrese s priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti vyššou, ako je celoslovenský priemer. 
Základom pre výpočet príspevku je celková cena práce vypočítaná z priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky v predchádzajúcom kalendárnom roku. V roku 2010  je hodnota celkovej ceny práce 975,54 eura.

Príspevok poskytuje zamestnávateľovi úrad, v ktorého územnom obvode sa zriadi chránené pracovisko, ak o  tento príspevok zamestnávateľ požiada písomne; súčasťou žiadosti je podnikateľský zámer, kalkulácia predpokladaných nákladov na zriadenie chráneného pracoviska a kalkulácia nákladov na celkovú cenu práce občanov so zdravotným postihnutím. Príspevok sa neposkytuje, ak bol na to isté obdobie zamestnávateľovi poskytnutý mimo iného príspevok na podporu zamestnávania znevýhodneného uchádzača o zamestnanie, príspevok na podporu udržania v zamestnaní zamestnancov s nízkymi mzdami, príspevok na podporu vytvárania a udržania pracovných miest v sociálnom podniku a príspevok na udržanie občana so zdravotným postihnutím v zamestnaní. 

Pracovné miesta, na ktorých zriadenie bol poskytnutý príspevok, sa môžu obsadzovať len občanmi so zdravotným postihnutím. Inými zamestnancami sa môžu tieto pracovné miesta obsadiť, ak sú dočasne voľné, iba s predchádzajúcim súhlasom úradu, a to na obdobie nepresahujúce 9 kalendárnych mesiacov a v prípade občana, ktorý má pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o 20 %, ale najviac o 40 %na obdobie nepresahujúce 12 kalendárnych mesiacov v malých a stredných podnikoch a 24 kalendárnych mesiacov v ostatných podnikoch. 

Dĺžka zachovania zriadeného pracovného miesta na chránenom pracovisku je najmenej 2 roky v malých podnikoch a stredných podnikoch a najmenej 3 roky v ostatných podnikoch. Ak zamestnávateľ túto podmienku nesplní, je povinný vrátiť pomernú časť príspevku zodpovedajúcu obdobiu, počas ktorého na takto zriadenom pracovnom mieste nebola vykonávaná pracovná činnosť.

Za zriadenie pracovného miesta na chránenom pracovisku u zamestnávateľa sa považuje zvýšenie počtu pracovných miest, ktoré predstavuje v priemere za 12 kalendárnych mesiacov v porovnaní s rovnakým predchádzajúcim obdobím celkový nárast počtu jeho zamestnancov. Ak nedošlo k zvýšeniu počtu pracovných miest podľa predchádzajúcej vety, zamestnávateľ je povinný preukázať, že k tomuto zvýšeniu nedošlo v dôsledku zrušenia pracovných miest z dôvodu nadbytočnosti.

Úrad uzatvorí so zamestnávateľom písomnú dohodu o poskytnutí príspevku, ktorá obsahuje
a) osobné údaje a identifikačné údaje účastníkov dohody,
b) charakteristiku pracovného miesta alebo pracovných miest na chránenom pracovisku,
c) počet, profesijnú a kvalifikačnú štruktúru zamestnancov so zdravotným postihnutím prijatých na zriadené pracovné miesta na chránenom pracovisku,
d) dátum zriadenia pracovného miesta a obdobie, počas ktorého bude zriadené pracovné miesto na chránenom pracovisku prevádzkované a počet mesiacov zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím na tomto mieste,
e) maximálnu výšku celkovej ceny práce na každého prijatého občana so zdravotným postihnutím,
f) podmienky a spôsob poskytnutia príspevku,
g) spôsob kontroly plnenia dohodnutých podmienok,
h) podmienky a termín zúčtovania poskytnutého príspevku,
i) podmienky a spôsob vrátenia príspevku alebo jeho časti v prípade nesplnenia dohodnutých podmienok,
j) záväzok zamestnávateľa, že do určeného termínu predloží pracovné zmluvy zamestnancov a najneskôr do 30 kalendárnych dní oznámi úradu každé skončenie pracovného pomeru,
k) záväzok úradu, že poskytne zamestnávateľovi príspevok najneskôr do 30 kalendárnych dní odo dňa predloženia dokladov,
l) záväzok zamestnávateľa, že oznámi úradu každú zmenu dohodnutých podmienok najneskôr do 30 kalendárnych dní,
m) ďalšie dohodnuté náležitosti.

17. Príspevok na prevádzkovanie samostatnej zárobkovej činnosti občanom so zdravotným postihnutím 
(§ 57 zákona, § 15 - § 18 vyhl. č. 44/2004 Z.z.)

Obdobne novým spôsobom je upravené i poskytovanie tohto príspevku. Príspevok je určený občanom so zdravotným postihnutím, ktorí v sebe nájdu odvahu a majú predpoklady riešiť svoje pracovné uplatnenie samozamestnaním. 

Občanovi so zdravotným postihnutím, ktorý začne prevádzkovať alebo vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť na chránenom pracovisku, sa poskytuje príspevok na úhradu nákladov súvisiacich so samostatnou zárobkovou činnosťou, ak o tento príspevok požiada písomne. Súčasťou žiadosti je podnikateľský zámer a kalkulácia predpokladaných nákladov na zriadenie chráneného pracoviska. Podkladom pre posúdenie splnenia podmienky efektívnosti a reálnosti podnikateľského zámeru je stanovisko komisie, ktorú na tento účel zriaďuje výbor pre otázky zamestnanosti úradu práce. Náležitosti podnikateľského zámeru a kritériá na hodnotenie efektívnosti a reálnosti podnikateľského zámeru určí ústredie práce vnútorným predpisom. 

Príspevok sa poskytuje občanovi so zdravotným postihnutím vedenému v evidencii uchádzačov o zamestnanie najmenej tri mesiace, ktorý začne a bude na chránenom pracovisku samostatnú zárobkovú činnosť prevádzkovať alebo vykonávať nepretržite najmenej dva roky. 

V roku 2010 sa príspevok na zriadenie chráneného pracoviska poskytuje v nasledujúcich výškach:
V bratislavskom kraji sa príspevok občanovi so zdravotným postihnutím na prevádzkovanie alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti poskytuje paušálne vo výške 40 % zo 16-násobku celkovej ceny práce (6 243,45 eura).

V ostatných krajoch sa príspevok občanovi so zdravotným postihnutím na prevádzkovanie alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti poskytuje paušálne vo výške
a) 50 % zo 16-násobku celkovej ceny práce (7 804,32 eura) na prevádzkovanie alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti v okrese s priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti nižšou alebo rovnakou, ako je celoslovenský priemer,
b) 60 % zo 16-násobku celkovej ceny práce (9 365,18 eura) na prevádzkovanie alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti v okrese s priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti vyššou, ako je celoslovenský priemer.

Základom pre výpočet príspevku je celková cena práce vypočítaná z priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky v predchádzajúcom kalendárnom roku. V roku 2010 je hodnota celkovej ceny práce 975,54 eura.

Príspevok poskytuje úrad, v ktorého územnom obvode občan so zdravotným postihnutím začne prevádzkovať alebo vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť na chránenom pracovisku, alebo úrad, v ktorého územnom obvode má občan so zdravotným postihnutím trvalý pobyt.

Podmienkou uzatvorenia dohody o poskytnutí príspevku je absolvovanie prípravy na začatie prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti na chránenom pracovisku, ktorú občanovi so zdravotným postihnutím, ktorý je uchádzačom o zamestnanie, zabezpečí úrad. Na základe regionálneho projektu môže úrad zabezpečiť aj praktickú prípravu občanov so zdravotným postihnutím, ktorí sú uchádzačmi o zamestnanie, na začatie prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti na chránenom pracovisku, vrátane praktickej prípravy podnikateľského zámeru, stratégie prípravy a rozvoja podnikania.

Ak občan so zdravotným postihnutím prestal prevádzkovať alebo vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť na chránenom pracovisku pred uplynutím dvoch rokov, je povinný vrátiť pomernú časť poskytnutého príspevku zodpovedajúcu obdobiu, počas ktorého sa na chránenom pracovisku neprevádzkovala alebo nevykonávala samostatná zárobková činnosť. Vrátenie príspevku sa nepožaduje, ak občan so zdravotným postihnutím prestal prevádzkovať alebo vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť z dôvodu úmrtia alebo zo zdravotných dôvodov na základe posúdenia posudkovým lekárom úradu práce. Lekárska posudková činnosť je posudzovanie zdravotnej spôsobilosti uchádzača o zamestnanie, ktoré zahŕňa posudzovanie opodstatnenosti zdravotných dôvodov na skončenie prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti zo zdravotných dôvodov, na ktorú bol poskytnutý príspevok. Posudzovanie opodstatnenosti zdravotných dôvodov vykonáva posudkový lekár na základe posudku Sociálnej poisťovne alebo posudku útvaru sociálneho zabezpečenia, zhodnotenia výpisu zo zdravotnej dokumentácie od ošetrujúceho lekára alebo písomného vyjadrenia poskytovateľa zdravotnej starostlivosti o zdravotnom stave; tieto doklady predkladá občan so zdravotným postihnutím. 
Úrad práce uzatvorí s občanom so zdravotným postihnutím, ktorý začne prevádzkovať alebo vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť na chránenom pracovisku, písomnú dohodu o poskytnutí príspevku, ktorá obsahuje
a) osobné údaje a identifikačné údaje účastníkov dohody,
b) vykonávané činnosti podľa štatistickej klasifikácie ekonomických činností,
c) výšku príspevku a spôsob poskytovania príspevku,
d) dátum zriadenia chráneného pracoviska a dátum začatia prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti,
e) obdobie, počas ktorého bude zriadené pracovné miesto na prevádzkovanie alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti na chránenom pracovisku prevádzkované,
f) podmienky poskytnutia príspevku,
g) podmienky a spôsob vrátenia príspevku alebo jeho časti v prípade nesplnenia dohodnutých podmienok,
h) záväzok občana so zdravotným postihnutím, ktorý začne prevádzkovať alebo vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť na chránenom pracovisku, že oznámi úradu každú zmenu dohodnutých podmienok najneskôr do 30 kalendárnych dní,
i) ďalšie dohodnuté náležitosti.

 18. Príspevok na úhradu prevádzkových nákladov chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a na úhradu nákladov na dopravu zamestnancov
 (§ 60 zákona) 

Okrem príspevku na zriadenie chráneného pracoviska a na začatie vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti poskytuje úrad i opakovaný príspevok na úhradu prevádzkových nákladov chránenej dielne alebo chráneného pracoviska.

Príspevok na úhradu prevádzkových nákladov chráneného pracoviska a na úhradu nákladov na dopravu zamestnancov  sa poskytuje právnickej osobe alebo fyzickej osobe, ak o tento príspevok písomne požiada najneskôr do konca prvého kalendárneho mesiaca štvrťroka nasledujúceho po štvrťroku, za ktorý príspevok žiada. 

Za prevádzkové náklady chráneného pracoviska, na ktorých úhradu sa poskytuje zamestnávateľovi príspevok, sa považujú
a) nájomné a náklady na služby spojené s nájomným,
b) náklady spojené s povinnými revíziami a náklady na poistenie objektu, v ktorom je prevádzkované chránené pracovisko, ak tento objekt vlastní zamestnávateľ,
c) náklady na palivo a energiu,
d) vodné, stočné a náklady na odvoz a likvidáciu odpadu,
e) náklady na dopravu materiálu, hotových výrobkov a na dopravu súvisiacu s poskytovaním služieb,
f) náklady na úhradu mzdy a preddavku na poistné na zdravotné poistenie, poistného na sociálne poistenie a príspevku na starobné dôchodkové sporenie, platených zamestnávateľom za zamestnancov, ktorí sú občanmi so zdravotným postihnutím; tieto náklady sa neuhrádzajú, ak bol zamestnávateľovi na tento účel poskytnutý príspevok na zriadenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska alebo príspevok na udržanie občana so zdravotným postihnutím v zamestnaní,
g) náklady na opravu a údržbu objektu, v ktorom je prevádzkované chránené pracovisko, ak tento objekt vlastní zamestnávateľ a ak tieto náklady súvisia s prevádzkovaním chráneného pracoviska,
h) náklady na opravu a údržbu zariadenia chráneného pracoviska, ak toto zariadenie vlastní zamestnávateľ,
i) náklady súvisiace so zabezpečovaním administratívy chráneného pracoviska.

Za prevádzkové náklady chráneného pracoviska zriadeného občanom so zdravotným postihnutím na prevádzkovanie alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti, ktorému sa poskytuje príspevok, sa považujú
a) nájomné a náklady na služby spojené s nájomným, okrem nájomného za bytovú jednotku a nákladov na služby spojené s týmto nájomným,
b) náklady spojené s povinnými revíziami a náklady na poistenie objektu, v ktorom je prevádzkované chránené pracovisko, ak tento objekt vlastní občan so zdravotným postihnutím,
c) náklady na palivo a energiu,
d) vodné, stočné a náklady na odvoz a likvidáciu odpadu,
e) náklady na dopravu materiálu a hotových výrobkov,
f) náklady na úhradu preddavku na poistné na zdravotné poistenie, poistného na sociálne poistenie a príspevku na starobné dôchodkové sporenie, platených samostatne zárobkovo činnou osobou, ktorá je občanom so zdravotným postihnutím (účinný od 7. júla 2009),
g) náklady na opravu a údržbu objektu, v ktorom je prevádzkované chránené pracovisko, ak tento objekt vlastní občan so zdravotným postihnutím a ak tieto náklady súvisia s prevádzkovaním chráneného pracoviska,
h) náklady na opravu a údržbu zariadenia chráneného pracoviska, ak  toto zariadenie vlastní občan so zdravotným postihnutím,
i) náklady súvisiace so zabezpečovaním administratívy chráneného pracoviska.

Náklady na dopravu zamestnancov sú náklady súvisiace so zabezpečovaním dopravy zamestnancov, ktorí sú občanmi so zdravotným postihnutím zamestnávateľom na miesto výkonu zamestnania a späť. 

Ročná výška príspevku, ktorý poskytuje úrad, v ktorého územnom obvode je zriadená chránená dielňa alebo chránené pracovisko, je v roku 2010 najviac 
a) 2,5-násobok celkovej ceny práce (2 438,85 eura) na jedného občana so zdravotným postihnutím, 
b) 5-násobok  celkovej ceny práce (4 877,7 eura) na jedného občana so zdravotným postihnutím, ktorý má pre dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť vyšší ako 70 %.

V roku 2010 je hodnota celkovej ceny práce 975,54 eura.

Príspevok poskytuje príslušný úrad na základe dokladov preukazujúcich vynaložené náklady 	za príslušný štvrťrok najviac vo výške 25 % z ročnej výšky príspevku, a to do konca druhého mesiaca, ktorý nasleduje po uplynutí kalendárneho štvrťroka, za ktorý sa príspevok žiada.

Splnenie povinností uvedených v kapitole 22 právnická osoba alebo fyzická osoba preukazuje úradu raz ročne spolu s prvou písomnou žiadosťou o poskytnutie príspevku podanou v príslušnom kalendárnom roku. Právnická osoba alebo fyzická osoba je povinná oznámiť úradu najneskôr do 30 kalendárnych dní každú zmenu v plnení týchto povinností. 

19. Príspevok na udržanie občana so zdravotným postihnutím v zamestnaní
(§ 56a zákona)

Zamestnávateľovi, ktorý zamestnáva viac ako 25 % občanov so zdravotným postihnutím z priemerného evidenčného počtu svojich zamestnancov , sa poskytuje príspevok na udržanie občana so zdravotným postihnutím v zamestnaní.

Mesačná výška príspevku je: 
a) 0,72 násobok celkovej ceny práce vypočítanej z priemernej mzdy zamestnanca, ktorý je občanom so zdravotným postihnutím, ktorý má pre dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť vyšší ako 70 %,
b) 0,36 násobok celkovej ceny práce vypočítanej z priemernej mzdy zamestnanca, ktorý je občanom so zdravotným postihnutím, ktorý má pre dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť vyšší ako 40 % a najviac  70 %.

Upozorňujeme, že oproti iným príspevkom sa výška tohto príspevku nepočíta z celkovej ceny práce určenej z priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve SR.

Príspevok poskytuje úrad práce, v ktorého územnom obvode má zamestnávateľ sídlo alebo trvalý pobyt, ak je zamestnávateľ fyzickou osobou, na základe písomnej žiadosti zamestnávateľa. Súčasťou žiadosti sú údaje o celkovom priemernom evidenčnom počte zamestnancov vo fyzických osobách a o priemernom evidenčnom počte zamestnancov, ktorí sú občanmi so zdravotným postihnutím vo fyzických osobách v členení na osoby s mierou poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť v rozsahu od 41 do 70 % a osoby s mierou poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť nad 70 % štvrťročne kumulatívne od začiatku roka. Príspevok sa poskytuje štvrťročne najneskôr do 30 kalendárnych dní po uplynutí príslušného štvrťroka. 
Príspevok sa neposkytuje, ak bol na to isté obdobie zamestnávateľovi poskytnutý mimo iného príspevok na podporu zamestnávania znevýhodneného uchádzača o zamestnanie, príspevok na podporu udržania v zamestnaní zamestnancov s nízkymi mzdami, príspevok na podporu vytvárania a udržania pracovných miest v sociálnom podniku a príspevok na zriadenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska.

Príspevok poskytuje úrad práce na základe uzatvorenej písomnej dohody so zamestnávateľom, ktorá obsahuje
a) počet zamestnancov, na ktorých sa poskytuje príspevok a ich profesijnú štruktúru,
b) spôsob poskytovania príspevku,
c) maximálnu výšku príspevku,
d) záväzok zamestnávateľa, že oznámi úradu každú zmenu dohodnutých podmienok,
e) podmienky a spôsob vrátenia príspevku alebo jeho časti v prípade nesplnenia dohodnutých podmienok,
f) ďalšie dohodnuté náležitosti.

20. Príspevok na obnovu alebo technické zhodnotenie hmotného majetku chránenej dielne alebo chráneného pracoviska
(§ 57a zákona) 

Zamestnávateľovi, ktorý prevádzkuje chránené pracovisko alebo občanovi so zdravotným postihnutím, ktorý prevádzkuje alebo vykonáva samostatnú zárobkovú činnosť na chránenom pracovisku, môže úrad práce na základe písomnej žiadosti poskytnúť príspevok na obnovu alebo technické zhodnotenie hmotného majetku chráneného pracoviska. 

Obnovou hmotného majetku sa rozumie zakúpenie nového hmotného majetku. Technickým zhodnotením hmotného majetku je jeho technické zhodnotenie v zmysle zákona o dani z príjmu.

Príspevok sa môže poskytnúť, ak ku dňu podania písomnej žiadosti o jeho poskytnutie
a) zamestnávateľ zamestnával najmenej tri roky pred podaním žiadosti najmenej 50 % občanov so zdravotným postihnutím; občan so zdravotným postihnutím, ktorý má pre dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť vyšší ako 70 % sa na účely poskytnutia tohto príspevku zamestnávateľovi započítava, ako keby zamestnával troch takýchto občanov,
b) občan so zdravotným postihnutím prevádzkoval alebo vykonával samostatnú zárobkovú činnosť na chránenom pracovisku najmenej počas dvoch rokov.

Zdrojom financovania príspevku je štátny rozpočet. Výška finančných prostriedkov na účely vyplácania príspevkov je súčasťou rozpočtovaných výdavkov ústredia práce najviac vo výške rozpočtovaných príjmov z odvodov za neplnenie povinného podielu zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím. Na príspevok nie je právny nárok.

Písomnú žiadosť o poskytnutie príspevku predkladá zamestnávateľ alebo občan so zdravotným postihnutím, ktorý prevádzkuje alebo vykonáva samostatnú zárobkovú činnosť na chránenom pracovisku, úradu práce, v ktorého územnom obvode sa chránené pracovisko nachádza alebo v ktorého územnom obvode má občan so zdravotným postihnutím, ktorý prevádzkuje alebo vykonáva samostatnú zárobkovú činnosť na chránenom pracovisku, trvalý pobyt. 

Súčasťou žiadosti je projekt, ktorý obsahuje zdôvodnenie a cieľ investičného zámeru, informácie o počte zamestnancov, ak žiadosť predkladá zamestnávateľ, informácie o hospodárskom výsledku, celkové náklady na obnovu alebo na technické zhodnotenie hmotného majetku, vlastný podiel na financovaní nákladov, výšku požadovaného príspevku v štruktúre na obnovu strojov a zariadení, na úžitkové motorové vozidlo, na stavebné práce, ktoré nie sú spojené so zmenami výrobného programu alebo výrobnej technológie, na výstavbu novej prevádzky, na komplexnú zmenu výrobného programu alebo výrobnej technológie a písomné vyhlásenie o výške doteraz poskytnutej štátnej pomoci.

Úrad práce uzatvorí so zamestnávateľom alebo s občanom so zdravotným postihnutím, ktorý prevádzkuje alebo vykonáva samostatnú zárobkovú činnosť na chránenom pracovisku, písomnú dohodu o poskytnutí príspevku, ktorá obsahuje
a) osobné údaje a identifikačné údaje účastníkov dohody,
b) vykonávané činnosti,
c) výšku, termín a spôsob poskytnutia príspevku,
d) spôsob kontroly plnenia dohodnutých podmienok,
e) podmienky a spôsob vrátenia príspevku alebo jeho časti v prípade nesplnenia dohodnutých podmienok,
f) ďalšie dohodnuté náležitosti.

21. Príspevok na činnosť pracovného asistenta 
(§ 59 zákona) 

Úrad práce poskytuje zamestnávateľovi alebo samostatne zárobkovo činnej osobe, ktorá je občanom so zdravotným postihnutím príspevok na činnosť pracovného asistenta . 

Pracovný asistent je
a) zamestnanec, ktorý poskytuje pomoc zamestnancovi alebo zamestnancom, ktorí sú občanmi so zdravotným postihnutím, pri vykonávaní zamestnania a osobných potrieb počas pracovného času,
b) fyzická osoba, ktorá poskytuje pomoc samostatne zárobkovo činnej osobe, ktorá je občanom so zdravotným postihnutím, pri prevádzkovaní alebo vykonávaní samostatnej zárobkovej činnosti a pri vykonávaní jej osobných potrieb počas prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti.

Popis pracovnej asistencie závisí od zdravotného stavu zamestnanca so zdravotným postihnutím alebo občana so zdravotným postihnutím, ktorému je poskytovaná pracovná asistencia a od druhu pracovnej činnosti alebo  od druhu samostatnej zárobkovej činnosti, ktorú táto osoba vykonáva. 

Pracovný asistent musí mať 18 rokov veku a spôsobilosť na právne úkony. 

Príspevok sa poskytuje mesačne najmenej vo výške 41 % a najviac vo výške 90 % celkovej ceny práce  vypočítanej z priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky (od 1. januára 2010 je základom pre výpočet výšky tohto príspevku hodnota 975,54 eura), na činnosť jedného pracovného asistenta počas trvania:
a) pracovného pomeru zamestnanca, ktorý je občanom so zdravotným postihnutím alebo zamestnancov, ktorí sú občanmi so zdravotným postihnutím, ktorí sú v priamej starostlivosti pracovného asistenta,
b) prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti osobou, ktorá je občanom so zdravotným postihnutím.

 Spôsob výpočtu výšky príspevku určilo  vnútorným predpisom Ústredie práce. Výška príspevku závisí od priemerného počtu hodín za jeden kalendárny deň, počas ktorých poskytuje pracovný asistent pomoc zamestnancovi alebo občanovi vykonávajúcemu samostatnú zárobkovú činnosť, od počtu zamestnancov, ktorým je pomoc poskytovaná a od miery poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť týchto zamestnancov alebo tohto občana. 

Za základ pre výpočet sa berie hodnota 37.
k tejto hodnote sa pripočíta súčin počtu hodín asistencie za jeden pracovný deň a koeficientu, ktorého výška je:
1,0, ak zamestnanec so zdravotným postihnutím alebo občan so zdravotným postihnutím má mieru poklesu zárobkovej schopnosti v rozsahu od 41 do 50 %,
1,5, ak miera tejto schopnosti je v rozsahu od 51 do 60 %,
2,0, ak miera tejto schopnosti je v rozsahu od 61 do 70 %,
2,5, ak miera tejto schopnosti presahuje 70 %.
Ak pracovný asistent poskytuje pomoc viacerým zamestnancom, jednotlivé súčiny sa sčítajú.

Praktický príklad:
Pracovný asistent poskytuje pomoc zamestnancovi s mierou poklesu vo výške 50 % počas 4 hodín a zamestnancovi s mierou poklesu vo výške 90 % počas 8 hodín. Výška príspevku (VP) v % bude:
VP = 37 + 1,0*4 + 2,5*8 = 61 %

Príspevok poskytuje úrad práce, v ktorého územnom obvode má zamestnávateľ alebo samostatne zárobkovo činná osoba, ktorá je občanom so zdravotným postihnutím, sídlo alebo úrad, v ktorého územnom obvode má samostatne zárobkovo činná osoba trvalý pobyt.

Úrad práce uzatvorí so zamestnávateľom alebo samostatne zárobkovo činnou osobou, ktorá je občanom so zdravotným postihnutím , dohodu o poskytnutí príspevku. Dohoda o poskytnutí príspevku obsahuje najmä

a) počet zamestnancov, ktorí sú občanmi so zdravotným postihnutím a ktorí sú v priamej starostlivosti jedného pracovného asistenta,
b) počet pracovných asistentov a ich pracovnú náplň,
c) výšku príspevku a dĺžku poskytovania príspevku,
d) spôsob poskytovania príspevku,
e) spôsob vrátenia príspevku alebo jeho časti pri nesplnení dohodnutých podmienok.

Medzi samostatne zárobkovo činnou osobou a jej pracovným asistentom nevzniká pracovno právny vzťah v zmysle Zákonníka práce. Samostatne zárobkovo činná osoba, ktorá je občanom so zdravotným postihnutím,  uzatvára s pracovným asistentom zmluvu  podľa Občianskeho zákonníka o poskytovaní pomoci pri prevádzkovaní alebo vykonávaní samostatnej zárobkovej činnosti. Zmluva obsahuje najmä: 

a) druh a rozsah činností vykonávaných pracovným asistentom,
b) miesto výkonu činností pracovného asistenta,
c) dohodnutý pracovný čas,
d) práva a povinnosti pracovného asistenta,
e) výšku odmeny a spôsob jej vyplácania,
f) dôvody odstúpenia od zmluvy.

Samostatne zárobkovo činná osoba, ktorá je občanom so zdravotným postihnutím, je povinná predložiť jedno vyhotovenie zmluvy alebo jej kópiu príslušnému úradu práce.

22. Splnenie podmienok  na príspevky 
(§ 70 zákona) 

Ak zamestnávateľ alebo Uchádzač o zamestnanie, ktorý pred zaradením do evidencie uchádzačov o zamestnanie prevádzkoval alebo vykonával samostatnú zárobkovú činnosť, požiadal o poskytnutie niektorého príspevku na podporu zamestnávania alebo samozamestnávania občanov so zdravotným postihnutím , je povinný ku dňu podania žiadosti preukázať: 
a) splnenie daňových povinností, 
b) splnenie povinností odvodu preddavku na poistné na zdravotné poistenie, poistného na sociálne poistenie a príspevku na starobné dôchodkové sporenie, 
c) skutočnosť, že nemá evidované neuspokojené nároky svojich zamestnancov vyplývajúce z pracovného pomeru, 
d) skutočnosť, že nie je v konkurze, v likvidácii, v súdom určenej správe alebo v inom podobnom konaní a 
e) skutočnosť, že nemá voči úradu práce záväzky po lehote splatnosti. 

Uvedené skutočnosti musí zamestnávateľ a samostatne zárobkovo činná osoba preukázať úradu dokladmi a potvrdeniami pri predkladaní žiadosti o poskytnutie príspevku na aktívnu politiku trhu práce.

23. Povinnosti zamestnávateľa pri zamestnávaní občanov so zdravotným postihnutím 
(§ 62, § 63 zákona) 

Zákon určuje zamestnávateľom niekoľko povinností v súvislosti so zamestnávaním občanov so zdravotným postihnutím. 

 Zamestnávateľ nesmie pri výbere zamestnanca vyžadovať informácie, ktoré sa týkajú národnosti, rasového pôvodu alebo etnického pôvodu, politických postojov, členstva v odborových organizáciách, náboženstva, sexuálnej orientácie, informácie, ktoré odporujú dobrým mravom, a osobné údaje, ktoré nie sú potrebné na plnenie povinností zamestnávateľa.  Zamestnávateľ je povinný na požiadanie občana preukázať nutnosť vyžadovaného osobného údaja.  Kritériá na výber zamestnanca musia zaručovať rovnosť príležitostí pre všetkých občanov. 

 Zamestnávateľ je povinný 
a) zabezpečovať pre občanov so zdravotným postihnutím, ktorých zamestnáva, vhodné podmienky na výkon práce, 
b) vykonávať zaškoľovanie a prípravu na prácu občanov so zdravotným postihnutím a venovať osobitnú starostlivosť zvyšovaniu kvalifikácie počas ich zamestnávania, 
c) viesť evidenciu občanov so zdravotným postihnutím, 
d) zamestnávať občanov so zdravotným postihnutím; ak zamestnáva najmenej 20 zamestnancov a ak úrad v evidencii uchádzačov o zamestnanie vedie občanov so zdravotným postihnutím v počte, ktorý predstavuje 3,2 % z celkového počtu jeho zamestnancov. 

Zamestnávateľ, ktorý zamestnáva občana so zdravotným postihnutím, ktorý má pre dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť vyšší ako 70 %, si takéhoto zamestnanca na účely plnenia povinného podielu zamestnávania zamestnancov so zdravotným postihnutím započítava, ako keby zamestnával troch občanov so zdravotným postihnutím. 

24. Náhradné plnenie
(§ 64, § 64a zákona)

Plnenie povinnosti zamestnávať 3,2 % občanov so zdravotným postihnutím z celkového počtu svojich zamestnancov môže zamestnávateľ plniť aj zadaním zákazky zamestnávatelovi, ktorý zamestnáva občanov so zdravotným postihnutím  alebo odoberaním výrobkov alebo služieb od takéhoto zamestnávateľa alebo zadaním zákazky občanovi so zdravotným postihnutím, ktorý vykonáva alebo prevádzkuje samostatnú zárobkovú činnosť alebo odoberaním výrobkov alebo služieb od takéhoto občana. 

Povinnosť zamestnávať občanov so zdravotným postihnutím vo výške povinného podielu  môže zamestnávateľ plniť: 

1.  zadaním zákazky vhodnej na zamestnávanie občanov so zdravotným postihnutím alebo zadaním zákazky občanovi so zdravotným postihnutím, ktorý prevádzkuje alebo vykonáva samostatnú zárobkovú činnosť. Na započítanie jedného občana so zdravotným postihnutím je potrebné zadať zákazku vo výške 0,8 - násobku celkovej ceny práce vypočítanej z priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky; v roku 2010 je potrebné zadať zákazku vo výške 780 eur na započítanie jedného zamestnanca so zdravotným postihnutím.

2. odoberaním výrobkov alebo služieb od
a) chránenej dielne alebo chráneného pracoviska,
b) občana so zdravotným postihnutím, ktorý prevádzkuje alebo vykonáva samostatnú zárobkovú činnosť,
c) zamestnávateľa, ktorého zamestnanci, ktorí sú občanmi so zdravotným postihnutím, sa podieľali na výrobe odobratých výrobkov alebo na poskytovaní odobratých služieb.
Na započítanie počtu občanov so zdravotným postihnutím, ktorých si zamestnávateľ môže započítať, je potrebné odobrať výrobky alebo služby vo výške podielu celkovej sumy platieb za odobraté výrobky alebo služby v kalendárnom roku, za ktorý týmto spôsobom zamestnávateľ plní povinnosť a 0, 8-násobku celkovej ceny práce vypočítanej z priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky (v roku 2010 je to suma 780 eur). 

Plnenie povinnosti zadaním zákazky alebo odoberaním výrobkov alebo služieb  je zamestnávateľ povinný preukázať úradu najneskôr do 31. marca nasledujúceho kalendárneho roka.

25. Zvýhodnenia pre zamestnancov, zamestnávateľov a samostatne zárobkovo činné osoby pri platení odvodov do poistných fondov
(zákon č. 580/2004 Z.z. o zdravotnom poistení, zákon č. 461/2003 Z.z. o sociálnom poistení)

Sadzba poistného na zdravotné poistenie je pre: 
a)	zamestnanca 2 %  z vymeriavacieho základu, ak je zamestnanec občanom  so zdravotným  postihnutím ; zníženie odvodov o 2 %,
b)	samostatne zárobkovo činnú osobu 7 % z vymeriavacieho základu, ak je samostatne zárobkovo činná osoba občanom so zdravotným postihnutím ; zníženie odvodov o 7 %,
c)	zamestnávateľa 5 % z vymeriavacieho základu za občanov  so zdravotným postihnutím ; zníženie odvodov o 5 %. 

Od 1. augusta 2006 sa poistenie v nezamestnanosti nevzťahuje na fyzickú osobu, ktorej bol priznaný invalidný dôchodok z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %. 

Poistné na poistenie v nezamestnanosti preto neplatí:
a) poistenec, ktorý má pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %; zníženie odvodov o 1 % u takéhoto zamestnanca,
b) zamestnávateľ za zamestnanca, ktorý má pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %; zníženie odvodov o 1 % za takýchto zamestnancov.  

26. Ochrana zamestnancov so zdravotným postihnutím 
(§ 66 Zákonníka práce)

Zamestnancovi so zdravotným postihnutím môže dať zamestnávateľ výpoveď len s predchádzajúcim súhlasom úradu práce, sociálnych vecí a rodiny, inak je výpoveď neplatná. Tento súhlas sa nevyžaduje, ak ide o výpoveď dávanú zamestnancovi, ktorý dosiahol vek určený na nárok na starobný dôchodok, alebo o výpoveď danú zamestnávateľom zamestnancovi, ak sa zamestnávateľ alebo jeho časť zrušuje alebo premiestňuje alebo ak sú u zamestnanca dôvody, pre ktoré by s ním zamestnávateľ mohol okamžite skončiť pracovný pomer, alebo pre menej závažné porušenie pracovnej disciplíny; pre menej závažné porušenie pracovnej disciplíny možno dať zamestnancovi výpoveď, ak bol v posledných šiestich mesiacoch v súvislosti s porušením pracovnej disciplíny písomne upozornený na možnosť výpovede.

27. Vysvetlivky 

Občanom so zdravotným postihnutím sa rozumie invalidný občan s mierou poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 40 % a ďalej občania uvedený v kap. 1.
Úradom alebo úradom práce sa v celom texte rozumie úrad práce, sociálnych vecí a rodiny.
Zákonom sa v celom texte rozumie zákon č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti v znení neskorších predpisov účinný k 1. marcu 2010.